Teema lühikirjeldus
Tegevus arendab laste nägemistaju ja võimaldab neil suhestuda nägemispuudega inimestega.
Õpitulemused
-
tulemused
- Visuaalne pädevus vaatlemine ja äratundmine
- Sotsiaal-emotsionaalne kompetents: arusaamine, mida tähendab olla puudega inimene
-
Sihtgrupp
5 aastat ja rohkem- Grupp kuni 10 inimest
-
Nõutavad materjalid
- fototöötlusprogramm
- Camera
- Arvuti
- Printer
-
Materjalid
- varem ettevalmistatud eri hägususastmega näidisfotod
![Ma ei näe hästi!](/assets/969dce8/images/activities/overview/society_seewell.png)
Laadige alla
(.pdf 368.3 KB)
Tegevuse kirjeldus (samm-sammult)
Ettevalmistus:
Tegevuse korraldamiseks otsige raamatukogust, internetist, enda materjalide või laste tööde hulgast erinevate motiividega fotosid. Töödelge pilte mõne fototöötlusprogrammi abil (nt Photoshop, Gimp, Paint.NET, Picasa, teatud mobiilirakendused jne), kasutades sisseehitatud filtreid ja seadistusi (hägustamine, heledamaks muutmine, kujutise paljundamine, mustvalgeks teisendamine jne). Tehke igast pildist mitu versiooni (neli või rohkem), et näidata samm-sammult, kuidas seadistuste muutmine moonutab ka pildi välimust. Printige tulemused paberile või salvestage arvutikausta järjekorras, mis algab kõige enam moonutatud ja vähem äratuntava pildiga ning lõppeb töötlemata originaalfotoga. Rääkige lastele, kuidas pilt meie silmade ees muutub, kui vaadata seda läbi erinevate läbipaistvate materjalide. Arutage nägemise teemal – mis tüüpi nägemishäireid leidub ning mis põhjustab nägemishäireid, nägemiskahjustusi ja pimedaks jäämist.
Tegevuse läbiviimine:
Tegevuse alustamiseks valige rühmaruumist üks ese, pange see lauale ja laske lastel seda läbi erinevate läbipaistvate materjalide vaadata (otsige materjalid juba eelnevalt valmis, selleks sobivad toonitud klaas, plastpudel, veega täidetud purk jne). Andke lastele võimalus erinevate materjalidega ise katsetada ja innustage neid rääkima, mida nad läbi nende näevad või ei näe. Seejärel näidake neile eelnevalt ettevalmistatud järjekorras fotosid ja laske ära arvata, mida on pildil kujutatud.
Refleksioon
Julgustage lapsi oma tunnetest rääkima. Algatage vestlus nägemispuude teemal ja milliste katsumustega peavad nägemishäiretega inimesed toime tulema.
Variatsioonid ja lisaideed
Lapsed võivad kaameraga pilte teha ja neid iseseisvalt või täiskasvanu juhendamisel töödelda. Võite lastele tutvustada igapäevaseid asju, mida nägemispuudega inimesed kasutavad, näiteks valgusfooride helikastid, kombatav sillutis, punktkiri jne.
Taustteave ja didaktiline perspektiiv
Nägemistaju on väga oluline iga inimese tervikliku arengu jaoks, sest suurem osa teabest jõuab meie ajju silmade kaudu. Nägemishäired võivad esineda erineval kujul (ähmane nägemine, topeltnägemine, värvipimedus jne) ning olla erineva raskusastmega (kerged häired või täielik pimedaks jäämine). Selleks, et nägemispuudega inimesi tunnustada ja neid õigesti aidata, tuleb arendada empaatiavõimet.
lasteaedade kogemused:
Töötlemata originaalpiltidel tundsid lapsed probleemideta ära oma eakaaslased ja rühmaruumis olevad esemed ning nimetasid neid suuliselt. Seejärel näitasime neile originaalfotode muudetud ja moonutatud versioone. Nüüd oli lastel raskusi ja nad ei suutnud ühtegi objekti tuvastada. Igaüks nägi pildil erinevat asja: poti fotol nähti jänest või liblikat, eakaaslase asemel oli veekeeris, udu või tuul ning auto pildil mees või draakon. Lastele tundus, et kõik pildid on uued, teistsugused ja nad pole neid kunagi varem näinud. Lapsed ei taibanud, et need on samad fotod, mida tegevuse alguses vaadati, enne kui õpetaja neile demonstreeris, kuidas arvutis on võimalik fotosid moonutada. Seejärel uurisid lapsed rühmaruumis olevaid objekte läbi erinevate materjalide, nt kile, kangas, plastik ja klaas, ning märkasid, kuidas potilille lehtede, poti enda, joonistuspaberi ja mänguasjade värv muutus. Kõige enam hämmastasid neid primaarvärvides kiled, millest üksteise peale pannes saadi sekundaarvärve. Lapsed tegid muudatustest ka pilte.